Kultura
Na imo’cki: Pismo Ivana Isusu…
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2019/12/john-the-baptist.jpg)
Rodijače dragi, nadam se da si mi dobro i da ćete ovo moje pismo zateći u dobrom zdravlju. Moji su ti mater i ćaća, k’o što znaš i sam, mrtvi. Nisam in bijo ni na sprovodu, u pustinji sam bijo, a ovi s ćaćine strane nisu tili čekat da jih pokopaju, nego navalili da dolazi ‘Anuka i da će blagoslov obitelji i da pop ne more čekat, pa su jih pokopali.
Ono šta sam ti malo zamirijo je da im nisi ni Ti bijo na sprovodu, jer da jesi virujem da bi bar tetku Elizabetu oživijo, ako mi već ćaću nisi volijo. Da ti budem iskren nisam ga ni ja baš volijo. Uvik je nešto puno muča, ali mater je mater k’o što i sam znaš, pa si mi bar nju moga oživit. Ali pušći sad to.
Ja sam ti u zatvoru, šta i nije toliko bitno. Ujitilo me na pravdi Boga. Ali meni ti je nešto drugo. A to je dragi rodijače da te upitam – jesi l’ ti Bog? Jer ako sve bude k’o šta kažu da će bit, neću ti ja još dugo. A ne bi tijo umrit, a da ne znam je li moj rodijak, šta smo se igrali skupa, Bog. Nije ti meni to da moram znat, jer ako ti je Ćaća Onaj šta mislim da je, onda smo na čistu. Nije da Ga ne znam ‘ko je. Kad sam bijo, ima par godina, iša’ u svate u Kanu, kod maloga od babe ti Ane drugog unuka, prolazim ti ja kroz pustinju i mislim se – to je to.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2019/12/giovanni-battista.jpg)
Dodijalo rodijače sve. Rimljani ne daju posla ako nisi u Cezarevoj stranki, kredit ne možeš dignit (nije da ne možeš, ali sam diga jednoga kod maloga Mateja iz mista nam i odera me), svi iđu gledat gladijatore i onda ko palac gori ko palac doli, ko živ ko mrav (da se mene pita ja bi ti napravijo jednu k’o ploču i metijo je nasrid ulice da svi mogu vidit, pa da nešto k’o pametno napišeš i okačiš rečimo koju sliku, pa ‘ko voli neka metne palac gori, ali nemam ti vrimena sad za to u zatvoru), a da Ti ne govorim o njima dvoje kući dok su živi bili – poludilo oboje, samo o nikim anđelima pričaju šta su jih vidili Tvoja mater i moj ćaća.
Sve ti je to meni bilo previše rodijače. Nisam više moga. Umoran sam ti bijo od svega. A u pustinji ništa, a meni sve. Nigdi nikoga, a Tvoj Ćaća svugdi, ako je Tvoj. Nema ništa za obuć, ali nema ništa ni za prat. Nema ništa za jist, nego škakavci i med, a ja nikad gladan. I onda me već počelo kopkat – Šta Bog oće od mene? Bit tu i ništa ne radit, nije po Njegovu. I unda najprije sam ti ja sam sa sobom malo raščistio. Nema više po starome – sad samo Tvoj Ćaća, ako je Tvoj, i ja. A onda kako bi ‘ko proša po pustinji ja bi in vika da ćeš Ti, ako si Ti šta mislim da jesi, brzo doć, da se zeru je l’, k’o poprave. I eto ti čudo njizi, svaki dan. Ja šta im više govorim da ne valjaju njizi sve više dolazi. Jedno luđe od drugoga. Ali onda sam se zamirijo kralju i eto me u zatvoru.
Nego znaš šta rodijače, da ti i jesi Bog ja ti to ne bi svatijo. Tako ako oćeš reć ovim mojima reči, ako nećeš nemoj. A i ‘ko smo mi da nam Ti, Bog išta govoriš i kazuješ. Neka te svako od nas traži, pa kom opanci kom obojci. Ali jopet, tijo bi znat. Pa ti onako, kad te ovi moji budu pitali jesi li ili nisi Mesija, ako jesi reči im: slipi odaju, gluvi čuju i šta ti već padne na pamet za radit, da ti ne bi ja zapovida, tako da ja znam da jesi. Da ne umrem džabe rodijače.
Nego bojin se ja da nećeš ni Ti još dugo. Ali ako bi mene ubili prija nego Tebe, plati mi misu k’o što će bit običaj i daj popu za crkvu pola i počasti ljude. Ja sam ovim svojim k’o učenicima reka da iđu za tobom, ako me ona da ne kažem šta (ne smim beštimat prid Tobom, jer bi moga bit Bog) pa ću reć raspušćenica, dođe glave. Nemaju Ti ovi moji ništa osim Tebe, nemoj jih potrat. Da su išta valjali ili znali radit ne bi nas dvojicu zapali viruj mi.I na kraju da ne zaboravim, čujem da radiš čudo dobro vino, a među ovizin šta sam ti jih posla su ti Andrija, a ima i brata Petra, nisu ti loši, pa mi pošalji pe’ litara po njima dvojici. Nemoj mi slat po Judi, ako se vidimo reć ću ti zašto, nije sigurno pisat o tome.
Tvoj rodijak, mali Ivan Zakarijin (s bespuća Whatsappa)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2019/02/croativStyleCooperBlack-OL-White-Transp.png)
Društvo
SKITNJE LIJEPOM NAŠOM: Kosinjska dolina
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/1.-Donji-Kosinj-5-scaled.jpg)
Kosinjska dolina bit će potopljena, pod vodom bit će kuće, polja, groblja, crkve, arheološka nalazišta (istražena i neistražena). Malobrojno stanovništvo bit će raseljeno i ostat će samo sjećanje i zapisi kako je nekada bilo.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/2.-Gornji-Kosinj-13-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/3.Gornji-Kosinj-16-683x1024.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/4.-Gornji-Kosinj-10-1024x683.jpg)
Kameni Kosinjski most, građen od 1929. do 1936. godine, zamijenio je drveni most preko rijeke Like. Most povezuje Donji Kosinj s Gornjim Kosinjem, Mlakvom, Sušnjem, Podjelarom, Kosinjskim Bakovcem, Lipovim poljem i drugim mjestima. Izgradnjom novog sustava HEP Kosinj 2 i HE Senj 2 bit će potopljena naselja: Gornji Kosinj, Mlakva, Šušanj, Podjelar i drugi zaseoci.
Gradi se Tunel Gornji Kosinj – Lipovo polje kojim će se voda usmjeriti u korito rijeke Like.
U Gornjem Kosinju je crkva sv. Antuna Padovanskog (podignuta 1692. godine) koja će biti potopljena. Na crkvi su dvije ploče: jednu ploču postavili su župnik i župljani 1983, a drugu ploču postavili su lički svećenici s narodom povodom 500-te obljetnice tiskanja Rimskog glagoljskog misala, prve tiskane knjige u Hrvata.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/6.-Gornji-Kosinj-8-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/7.-Gornji-Kosinj-21-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/8.-Gornji-Kosinj-25-683x1024.jpg)
U Kosinju su tiskana prva hrvatska glagoljska knjiga. Prva hrvatska glagoljska tiskara bila je u starom gradu Ribniku 1483. godine. (Zvonimir Kulundžić. 1960. Kosinj – kolijevka štamparstva slavenskog juga. Zagreb.; Zvonimir Kulundžić, 1983. 500. obljetnica kosinjskog misala – prve hrvatske tiskanje knjige. Zagreb.; Ivan Mance. 2013. Kosinj izvorište hrvatske tiskane riječi. Redak. Split. ISBN 978-953-336-028-7).
„Misal po zakonu rimskoga dvora“ prva hrvatska tiskana knjiga. Tiskana je 22. veljače 1483., dvadeset i osam godina nakon Gutenbergove Biblije. Primjerak Misala iz 1483. čuva se u Samostanu franjevaca trećoredaca glagoljaša na Ksaveru u Zagrebu.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/9.-Gornji-Kosinj-29-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/11.-IMG_6146-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/12.-Gornji-Kosinj-31-1024x683.jpg)
Druga hrvatska tiskana knjiga, tiskana u Kosinju 1491., jest Brevijar po zakonu rimskoga dvora, poznatiji kao Kosinjski brevijar, čiji se jedini primjerak čuva u Nacionalnoj knjižnici sv. Marka u Veneciji.
Kosinjskim krajem vladali su Brinjski Frankopani. Kosinj je opljačkan i razoren, a stanovništvo raseljeno tijekom provale Turaka 1522. i 1525. godine.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/13.-Ribnik-Prva-tiskara-12-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/14.-Ribnik-Prva-tiskara-15-1024x683.jpg)
HEP planira potopiti kosinjsku dolinu (Gornji Kosinj, Mlakvu, Podjelar i druge zaseoke) te stvoriti veliko akumulacijsko jezero. Stanovništvo će biti raseljeno, za zemlju, stambene i gospodarske objekte planira se dati neka sića (navodno 12 kuna po četvornom metru ?). Neki stanovnici dobiti će zamjenske stanove u Perušiću i drugdje. Pokušaji stanovnika Kosinja (450 potpisa), župnika iz Kosinja Pere Jurčevića, Crkve, povjesničara i arheologa nisu naišli na razumijevanje u HEP-u pa slijedi raseljavanje stanovnika i potop Kosinjske doline (polja, gospodarskih objekata, groblja, crkava, i arheoloških nalazišta).
Ostat će samo sjećanje, dok bude živih iz tog kraja, i zapisi putopisaca, povjesničara i arheologa o Kosinjskom kraju.
Društvo
SKITNJE LIJEPOM NAŠOM – 58. Vinkovačke jeseni
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/1.-Vinkovacke-jeseni-25-scaled.jpg)
Ove godine su se održale 58-me Vinkovačke jeseni, smotra izvornog hrvatskog folklora i tradicijske kulture. Završnim svečanostima prethodile su Dječje jeseni gdje je preko 2 tisuće malih sudionika iz 55 društava iz cijele Hrvatske prošlo ulicama grada, predstavilo svoja sela i gradove te su pokazali ljubav prema tradiciji svoga zavičaja.
Tematski su ovogodišnje Vinkovačke jeseni vezane uz dukat, zlatnik koji je u kulturi slavonskoga čovjeka prisutan od davnine.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3552-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3573-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3602-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3640-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3662-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3667-1024x683.jpg)
Na kraju programa ovogodišnjih Vinkovačkih jeseni, zadnja tri dana, bilo je Svečano otvorenje, Svečani mimohod i Državna smotra izvornog hrvatskog folklora. Na središnjoj pozornici nastupile su najbolje folklorne skupine, njih 33 koje promiču hrvatski folklor i tradiciju. Nastupili su i gosti iz Slovenije i Tajlanda.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3680-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3688-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3787-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3824-1024x683.jpg)
U svečanom mimohodu centrom Vinkovaca prošlo je nešto manje od 60 folklornih skupina koje su pokazale sjaj i bogatstvo baštine hrvatskog naroda.
Nažalost, ove godine smotra je zbog svinjske kuge bila bez konjanika i konjskih zaprega.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3849-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/Vinkovacke-jeseni-7-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/Vinkovacke-jeseni-2023.-10-1024x683.jpg)
Vinkovčani i njihovi gosti uživali su i u slavonskim delicijama te se tražilo mjesto više u Bircuzu, Slavonskom sokaku, Vinskom šoru i u kafićima. Lovačka društva dijelila su čobanac uz Bosut, djelio se i fiš-paprikaš te šaran na rašlje.
Društvo
SKITNJE LIJEPOM NAŠOM: Svetište Majke Božje Bistričke
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050536-scaled.jpg)
Župa u Bistrici spominje se prvi put 1334. Župna crkva bila je posvećena sv. Petru i Pavlu. Otkada je 1731. biskup Juraj Branjug posvetio novo uređenu crkvu Snježnoj Gospi, svetište i mjesto zovu se Marija Bistrica.
Svetište Majke Božje Bistričke je hrvatsko nacionalno marijansko svetište.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/Marija-Bistrica-5-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/Marija-Biistrica-24-683x1024.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/IMG_2320-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/Marija-Biistrica-33-683x1024.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050486-768x1024.jpg)
Kip Majke Božje Bistričke potječe iz 15. stoljeća i bio je u crkvi na Vinskom Vrhu. Zbog opasnosti od Turaka, Gospin kip premješten je u župnu crkvu u Mariji Bistrici, a 1650. zazidan u jedan prozor. Nastojanjem zagrebačkog biskupa Martina Borkovića kip je pronađen 1684. i stavljen na počasno mjesto. Od tada počinju brojna hodočašća.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050496-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050520-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050510-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050489-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050516-1024x768.jpg)
Hrvatski je sabor 1715. darovao glavni oltar na čast Bistričke Gospe. Požar je 1880. oštetio čitavu crkvu osim glavnog oltara s kipom Majke Božje Bistričke koji je ostao posve neoštećen. Arhitekt Hermann Bolle obnovio je i proširio crkvu te izgradio cintor oko svetišta. Zagrebački nadbiskup dr. Antun Bauer okrunio je 1935. čudotvorni kip Marije i Malog Isusa zlatnim krunama i proglasio Mariju kraljicom Hrvata. Biskupska konferencija proglasila je 1971. bistričko svetište Nacionalnim prošteništem čitavog hrvatskog naroda. Godine 1984. u Mariji Bistrici je održan Nacionalni euharistijski kongres.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050524-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050545-1024x768.jpg)
Papa Ivan Pavao II. proglasio je kardinala Alojzija Stepinca blaženim 3. listopada 1998. u Mariji Bistrici, kada je svetište za tu prigodu posebno uređeno i dograđeno.
-
Vijesti2 tjedna ago
Rim Tim Tagi Dim – tek pohvala Baalu?
-
Vijesti2 tjedna ago
HRVATIMA GOVORI? Njemački svećenik prije 300 g. zapisao koga će svi htjeti uništiti
-
Vijesti3 tjedna ago
Fra Josip Marcelić: ŠTO JE RUACH? Duh Sveti u povijesti spasenja
-
Vijesti2 tjedna ago
Hrvatska – Sretan ti Dan državnosti!
-
Vijesti3 tjedna ago
DEMONOLOG GOVORI: Ozdravljenje obiteljskog stabla
-
Vijesti3 tjedna ago
DUŠE SVETI – DOBRODOŠAO! OBJAVA DUHA — DUH SVETI I CRKVA
-
Vijesti2 dana ago
Spomen pohod na Jazovku: Obilježavanje zločina nad ranjenicima iz zagrebačkih bolnica, od strane partizana
-
Vijesti1 tjedan ago
Preminuo je Louis d’Alencourt ‘apostol posljednjih vremena’