Vijesti
KAKO SU USPJELI REKORDNO BRZO ZAUSTAVITI VIRUS: Ovo su četiri točke po kojima su J. Korejci djelovali!
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2020/03/shincheonji-coronavirus.jpg)
Kada se koronavirus pojavio u Južnoj Koreji podaci iz te zemlje upućivali su na alarmantnu situaciju. Broj zaraženih snažno je rastao iz dana u dan, a svijet je zabrinuto gledao u novo žarište. Ipak, na svom vrhuncu, Južna Koreja imala je samo 900 slučajeva u jednom danu što i nije tako mnogo, ako se situacija usporedi s vrhuncom epidemije u Kini ili poptunom katastrofom u Italiji. Južna Koreja je danas je jedna od rijetkih zemalja uz Kinu koja je uspjela zaustaviti rast broja zaraženih i to je sve učinila u rekordnom roku. Dodatno intrigira činjenica su sve to učinili bez radikalnih restriktivnih mjera kakve imamo mi na Zapadu.
Njihove napore pohvalio je i čelnik Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) Tedros Adhanom Ghebreyesus, rekavši kako je to “dokaz da se može” i pozvavši druge nacije da se ugledaju u njihov primjer. Kako su to učinili, u četiri točke objašnjava New York Times, a prenosi Dnevno.hr.
Lekcija 1. – Interveniraj brzo, prije krize
Samo tjedan dana nakon što je potvrđen prvi slučaj državni dužnosnici sastali su se s predstavnicima farmaceutskih kompanija. Naložili su im da krenu izrađivati setove testova na koronavirus, obećavši im punu podršku. U samo dva tjedna, dok su potvrđeni slučajevi još bili u dvoznamenkastim brojevima, Koreja je distribuirala tisuće testova dnevno. Sada ih proizvodi oko 100 tisuća dnevno i u pregovoru su sa 17 zemalja da ih izvoze, što de facto znači da bi na koronakrizi mogli i zaraditi. Također, hitno su poduzete mjere u Daegu, gradu od 2,5 milijuna stanovnika gdje se zaraza proširila kroz lokalne crkve.
“Saznali smo glavni izvor infekcije što nam je omogućilo da se protiv virusa borimo bez radikalnog ograničavanja kretanja stanovništva. Ujedno je odmah proglašena nacionalna kriza. Da smo za krizu saznali kasnije, stvari bi bile puno gore”, rekao je epidemiolog Ki Mo-ran.
Lekcija 2. – Testiraj rano, često i sigurno
Južna Koreja testirala je više stanovnika nego ijedna druga zemlja na svijetu, čime su došli u situaciju da mogu na vrijeme izolirati sve sumnjive slučajeve i dati im brzu pomoć nakon što se otkrije da su zaraženi. Kako navodi NY Times, zemlja je provela oko 300 tisuća testova, što je 40 puta više nego Sjedinjene Američke Države (gledano po broju stanovnika).
“Testiranje je ključno za rano otkrivanje virusa jer minimalizira mogućnost daljnjeg širenja virusa. To je ključ malene smrtnosti od koronavirusa u Južnoj Koreji”, rekao je južnokorejski ministar vanjskih poslova Kang Kyung-wha novinarima.
Pritom su, kako bi rasteretili bolnice, vlasti otvorile više od 600 centara u kojima je bilo moguće provesti testove na koronavirus. Osim što su time ubrzali testiranja, smanjili su izloženost zdravstvenih djelatnika. Na 50 mjesta uvedena su “drive in” testiranja – pacijenti su testirani u desetominutom postupku pri čemu uopće nisu napuštali vozila. Vozačima su dali upitnik, izmjerili im temperaturu i uzeli brisove. Nalazi su bili gotovi za nekoliko sati.
Razmišljalo se i o stranim gostima kojima je omogućeno skidanje mobilne aplikacije putem koje su mogli provjeriti spadaju li prema simptomima u rizičnu skupinu. Hoteli, uredi i poslovne zgrade koriste termalne kamere kako bi ustanovili ima li netko visoku temperaturu, a temperaturu su provjeravali i restorani prije nego bi pustili goste unutra, piše NY Times.
Lekcija 3. – Praćenje kontakata oboljelih, izolacija i nadzor
Kada je netko potvrđeno pozitivan na koronavirus, slijedi treća faza. Provode se mjere identifikacije, praćenja i – ako je nužno – izolacije svih osoba s kojima je zaraženi bio u kontaktu. Južnokorejske vlasti tijekom epidemije MERS -a razvile su alate i vještine praćenja oboljelih koje uključuju nadzor oboljelih putem sigurnosnih kamera, zapisa kreditnih kartica i podataka iz GPS uređaja njihovih automobila i mobilnih telefona.
Također, građane su o razvoju situacije obavještavali putem društvenih mreža. Kada bi se ustanovilo kretanje oboljelog, na mobilne telefone dobivali su informacije gdje su se kretali, čak i koje su autobuse koristili, a ako je bilo moguće doznati građanima je rečeno i je li oboljeli koristio zaštitne maske. Razvijena je i aplikacija koju moraju koristiti oni u samoizolaciji, a ako bi pacijent napustio kuću, bio bi kažnjen s oko deset tisuća kuna.
Pritom valja istaknuti kako je većina građana spremno prihvatila ove mjere koje, istini za volju, ozbiljno narušavaju privatnost. S druge strane, sve to dovelo je do stope smrtnosti manje od jedan posto, uvjerljivo najmanje na svijetu.
Lekcija 4. – Računaj na pomoć javnosti
Nijedna zemlja nema dovoljno zdravstvenih radnika da svima mjere temperaturu, pa tako ni Južna Koreja. Zbog toga su vlasti zamolile građane za pomoć. Televizijske emisije, radio, internet portali te javni razglasi poslužili su da vlasti obavještavaju građane o važnosti nošenja maski, izbjegavaju socijalne kontakte… Angažirani su i brojni volonteri, a sve je rezultiralo povjerenjem javnosti u državne službe.
Zanimljivo je da NY Times postavlja pitanje jesu li ove mjere moguće u drugim zemljama? Južnu Koreju smatramo bogatom i visokotehnološko razvijenom zemljom. No, list tumači kako je od sedam najpogođenijih zemalja svijeta njih pet čak bogatije od Južne Koreje, a tehnologija koja je korištena usporediva je, kažu, sa “tehnološkim dostignućem gumenih rukavica”.
Ključno je, ističe se, politička volja te volja javnosti da pristane na ove mjere. (Dnevno)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2019/02/croativStyleCooperBlack-OL-White-Transp.png)
Vijesti
Čudesna vizija iza blagdana Tijelova
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2024/05/StJulianneCornillon.jpg)
Proslava Tijelova može se pratiti do vizije koju je o liturgijskoj godini imala belgijska časna sestra Juliana iz 13. stoljeća – piše Philip Kosloski u Altea-i.
Rimski obred Katoličke crkve svake godine nakon nedjelje Trojstva slavi blagdan Tijela i Krvi Gospodnje.
Slika: Portraits-of-Saints – Julijana iz Liegea
Međutim, Crkva nije uvijek slavila ovaj blagdan, a veliki utjecaj iza njega imala je belgijska časna sestra Juliana iz 13. stoljeća.
Viđenje svete Julijane
Juliana je bila duboko posvećena Svetoj Euharistiji od ranog djetinjstva i prema piscu Aleteije Joanne McPortland, “ušla je u redovnički život u dobi od 13 godina, služeći u hospiciju za gubavce koji je vodila njezina zajednica.”
U to je vrijeme počela imati neobičnu viziju. Pisac Heinrich Stieglitz pripovijeda viziju u svojoj knjizi The Church Year: Talks to Children:
Već u svojoj šesnaestoj godini Julijana je imala izvanrednu viziju dok je bila na molitvi. Vidjela je pun mjesec kako jarko sja, ali na njemu je bila tamna mrlja kao da je njegov komad izbio. Isprva nije mogla razumjeti viziju. Što je češće gledala taj neobičan prizor, to je njezino čuđenje raslo.
U početku je mislila da je vizija demonskog podrijetla i molila je Boga za pomoć:
“Je li to iskušenje Zloga?” – zabrinuto je upitala. Usrdno je molila, a vizija je ipak ostala. Usred gorućih suza djevojka je zamolila svog Spasitelja punog ljubavi da joj objasni što to znači.
Prema izvješću, Isus je odgovorio na Julianin zahtjev i rekao joj što je točno vizija trebala predstavljati:
Na kraju joj je Isus rekao: “Mjesec predstavlja crkvenu godinu. Tamna mrlja na njegovoj sjajnoj površini znači da još uvijek nedostaje jedna gozba. Moja je volja da se ustanovi velika svetkovina u čast Moga Presvetoga Tijela. Veliki četvrtak više je dan žalosti nego radosti. Sada idi i objavi to svijetu.” Ponizna časna sestra uzdržala se pred takvim zadatkom i rekla našem Gospodinu ovako: “Gospodine,” rekla je, “ja sam samo jednostavna djevojka i nisam nimalo dostojna. Zato te molim da ovo djelo povjeriš svetim i učenim svećenicima.”
U početku Juliana nije nikome rekla, no s vremenom je povjerila svoju viziju nekolicini ljudi, a zatim je račun došao do samog pape.
Dok će sveti Toma Akvinski s vremenom napisati prekrasne poetske pjesme za ovaj novi blagdan, slavlje vjerojatno ne bi postojalo da nije bilo svetosti svete Julijane i njezine otvorenosti za primanje Božje riječi.
Philip Kosloski /Altea
Vijesti
Biden se boji ‘velikog židovskog utjecaja’
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2024/05/Biden-makljaza-Gaza-e1717055756640.jpg)
Američki predsjednik neće riskirati da naljuti lobi u Washingtonu, rekao je savjetnik za sigurnost za Project Veritas
Predsjednik SAD-a Joe Biden pod pritiskom je progresivnog krila Demokratske stranke da oštrije osudi izraelske postupke u Gazi, ali to neće učiniti osim ako ne osvoji drugi mandat, rekao je dužnosnik Vijeća za nacionalnu sigurnost za Project Veritas.
Bidenov stav o Izraelu rezultat je pažljivih “političkih kalkulacija”, rekao je savjetnik za politiku Vijeća za nacionalnu sigurnost Sterlin Waters tajnom novinaru za Project Veritas, konzervativni medij poznat po operacijama skrivenih kamera.
S jedne strane, Biden i njegovi glavni suradnici moraju reći Izraelu da “nećete nastaviti lagati, bombardirati i ubijati svu ovu djecu bez suočavanja s ozbiljnim posljedicama” kako bi umirili progresivne glasače, objasnio je Waters u videu koji je objavljen u utorak. Međutim, kad bi Biden to učinio, nastavio je Waters, razljutio bi “veliki, moćni židovski utjecaj u republikanskoj i demokratskoj politici” i suočio se s klevetničkom kampanjom koja bi ga koštala predsjedničkih izbora u studenom ove godine.
BREAKING: Biden National Security Council Advisor: We Can't Go Against Israel until Reelection; Israel 'Lies, Bombs, and Kills All These Kids'
— Project Veritas (@Project_Veritas) May 21, 2024
“We can help you [Israel] in the way that we can, but you’re not going to continue to lie, and bomb, and kill all these kids without… pic.twitter.com/d4TB25iF4j
“Kada bi Biden ponovno pobijedio, mogao bi biti mnogo iskreniji kada je rekao ‘ne’”, rekao je Waters. “[Ali] to je odluka drugog mandata.”
Trenutačno se čini da se Bidenovo stajalište o Izraelu mijenja iz dana u dan, s američkim predsjednikom koji je u nedjelju okupljenim studentima rekao da podržava “trenutni prekid vatre kako bi se zaustavile borbe” u Gazi, a novinarima u ponedjeljak rekao da “stojimo uz Izrael da ukloni [vođu Hamasa Yahyu] Sinwara i ostale koljače Hamasa.”
Izraelski premijer Benjamin Netanyahu tvrdi da Izrael može uništiti Hamas samo invazijom na Rafah, grad u južnoj Gazi u kojem se trenutno nalazi više od milijun raseljenih Palestinaca.
Ranije ovog mjeseca, Biden je zaprijetio da će zaustaviti isporuku oružja Izraelu ako Netanyahu naredi kopnenu invaziju na Rafah, odluka za koju je Waters rekao da je “politički rizik”.
Međutim, dok je Bijela kuća zamrznula isporuku bombi Izraelu krajem travnja, Biden je odobrio drugu prodaju oružja vrijednu milijardu dolara – uključujući tenkovsko streljivo i minobacačke granate – židovskoj državi nekoliko dana nakon što je obećao uskratiti buduće isporuke.
Izrael je napadao Rafah zračnim napadima posljednja dva tjedna, uz pokretanje ograničenih kopnenih operacija u istočnim četvrtima grada. Netanyahu je odbacio Bidenovu prijetnju da će prekinuti vojnu pomoć, izjavivši da će se Izrael “boriti našim noktima” ako bude potrebno.
Unatoč Netanyahuovom hvalisanju, premijerov ratni kabinet odložio je planove za veliku ofenzivu u Rafi i odlučio se za ograničeniji pristup koji će minimizirati civilne žrtve, izvijestio je u ponedjeljak Washington Post. Izraelski izvori koji su razgovarali s Postom rekli su da je ovaj pristup odabran kako bi se izbjegao gnjev SAD-a.
Dan prije nego što je Watersov intervju objavljen, dužnosnik američkog State Departmenta rekao je za Politico da je državni tajnik Antony Blinken naredio zaposlenicima da prestanu objavljivati detalje povjerljivih razgovora u vezi sa sukobom Izraela i Hamasa medijima (Project Veritas, Logicno)
Vijesti
Hrvatska – Sretan ti Dan državnosti!
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2024/05/Hrvatska-zastava.jpg)
Hrvatska slavi Dan državnosti – prije 34 godine, 30. svibnja 1990., konstituiran je prvi demokratski, višestranački Sabor i potvrđena njegova povijesna uloga u očuvanju hrvatske državnosti.
Posebno, svečarsko raspoloženje vladalo je tog 30. svibnja diljem Hrvatske, osobito na zagrebačkom Trgu svetog Marka.
foto: mreže
Nakon desetljeća komunističke vlasti i jednoumlja, u Saboru su se okupili zastupnici izabrani na demokratskim i višestranačkim izborima koji su održani u dva kruga, u travnju i svibnju 1990., i na kojima je uvjerljivo pobijedio HDZ.
— exclusive sport (@exclusivespor10) May 30, 2024
“Bio je to doista velik događaj – vlast u Hrvatskoj preuzimali su ljudi koji za dotadašnje vladavine komunističkog jednoumlja pretežno nisu bili podobni. Znatan broj njih doživio je u tom vremenu razne oblike šikaniranja, a neki su bili i politički zatvorenici“, zapisao je povjesničar Ivo Perić.
Na konstituirajućoj sjednici izabrano je vodstvo novog višestranačkog Sabora, za predsjednika Žarko Domljan, a za potpredsjednike Ivica Percan, Stjepan Sulimanac i Vladimir Šeks.
“Mislim da izražavam osjećanje svih zastupnika ako kažem da iskazano veliko povjerenje birača u ovaj Sabor nalaže svima da poštujući prošlost usmjerimo svoj poglede na budućnost, da okupimo sve ljude dobre volje, sve duhovne, stručne, materijalne potencijale zemlje u ostvarenju zajedničkoga cilja – slobodne, demokratske i suverene Hrvatske“, kazao je tada Domljan.
Za predsjednika Izvršnog vijeća Sabora izabran je Stipe Mesić, a za predsjednika Predsjedništva SR Hrvatske dr. Franjo Tuđman.
Tuđman: Nisam sumnjao da će hrvatski narod pokazati zrelost na izborima
Obratio se nazočnima i istaknuo kako je Hrvatski državni sabor kroz povijest bio čuvar suvereniteta (s izuzetkom razdoblja od 1918. do 1941.) hrvatskoga naroda u odnosu na druge nacionalne i državne zajednice.
— exclusive sport (@exclusivespor10) May 30, 2024
Kazao je i kako nije sumnjao da će hrvatski narod pokazati svoju zrelost na prvim demokratskim izborima, “iz kojih je proizišao Sabor“, te izrazio uvjerenje da će “on znati i moći pod vodstvom svoga istinskoga predstavništva, izgraditi život dostojan slobodnih ljudi u svojoj jedinoj, napaćenoj, ali svetoj domovini“.
Prvi saziv Sabora imao je 351 zastupnika i tri vijeća: općina, udruženog rada i Društveno-političko vijeće.
Sabor konstituiran 30. svibnja 1990. radio je nešto duže od dvije godine i u tom je razdoblju, odrađujući dio mandata u posebnim, ratnim okolnostima, donio povijesne odluke o hrvatskoj suverenosti i samostalnosti, te o raskidu državno-pravnih sveza s bivšom SFRJ, kao i “božićni Ustav”.
Vijenci i svijeće za poginule za Domovinu
Predsjednik Vlade Andrej Plenković i članovi Vlade u povodu Dana državnosti položit će vijence kod Spomenika domovini.
Povodom Dana državnosti i svetkovine Tijelova, koji padaju na isti dan, zagrebački nadbiskup mons. Dražen Kutleša vodit će misno slavlje u crkvi sv. Marka na Gornjem gradu, nakon čega će premijer Plenković s članovima Vlade prisustvovati smjeni straže Kravat pukovnije.
Dan državnosti bit će obilježen i u drugim gradovima. Na vukovarskom Memorijalnome groblju žrtava iz Domovinskog rata predstavnici Grada odat će počast poginulima polaganjem vijenca i paljenjem svijeća, a u crkvi sv. Filipa i Jakova služit će se sveta misa za Domovinu.
Predsjednik Vlade poslijepodne će u Zagrebu prisustvovati programu u Rekreacijsko-sportskom centru na Jarunu gdje će obići taktičko-tehnički zbor naoružanja, borbene i neborbene tehnike i opreme postrojbi te proizvoda i usluga braniteljskih zadruga. Nazočit će i pokaznim vježbama Hrvatske vojske i policije te letačkom programu Hrvatskog ratnog zrakoplovstva.
Obilježavanje Dana državnosti završit će svečanim koncertom u Hrvatskom narodnom kazalištu.
-
Vijesti6 dana ago
Rim Tim Tagi Dim – tek pohvala Baalu?
-
Vijesti2 tjedna ago
Fra Josip Marcelić: ŠTO JE RUACH? Duh Sveti u povijesti spasenja
-
Vijesti14 sati ago
Hrvatska – Sretan ti Dan državnosti!
-
Vijesti2 dana ago
HRVATIMA GOVORI? Njemački svećenik prije 300 g. zapisao koga će svi htjeti uništiti
-
Vijesti3 tjedna ago
DANAS Prvi put misa zadušnica za žrtve komunističkih zločina u Zagrebu
-
Vijesti1 tjedan ago
DEMONOLOG GOVORI: Ozdravljenje obiteljskog stabla
-
Vijesti3 tjedna ago
Izložba “Tamo gdje su moji korijeni”
-
Vijesti3 tjedna ago
Kad zakon postane teror, otpor postaje obaveza: Što komunizam ima s pobačajem, Metuzalemom i potopom!