Kultura
Novi film: Neplanirano (Unplanned)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2019/04/UnplannedMovie.jpg)
Novi film, Neplanirano (Unplanned), priča je o Abby Johnson, koja je u istoimenoj knjizi iz 2012. opisala svoj nevjerojatan životni put i zaokret od upravitelja klinike za pobačaja do aktivista za život.
Johnson je napustila svoju uspješnu karijeru u Planned Parenthood-u nakon jednog asistiranja pobačaju; tada je imala prilike pratiti ultrazvuk nerođene bebe koja se borila pokušavajući pobjeći od smrtonosnog alata za abortus. “Stavila sam lubrikant na pacijentičin trbuh, a onda sam manevrirala sondom da ‘uhvatim’ sliku djeteta. Očekivala sam da ću vidjeti samo nogu, glavu ili dio torza, ali na moje veliko iznenađenje vidjela sam kompletnu sliku djeteta.”
Iako je svojedobno i sama imala dva pobačaja, nakon napuštanja industrije smrti, Abby Johnson i njezin suprug su u međuvremenu postali katolici i trenutno očekuju svoje osmo dijete.
Johnson je također rekla kako je, nakon odlaska iz Planned Parenthood-u, počela osjećati potrebu za “apostolatom” za ljude poput nje, koji trebaju financijsku, moralnu, emocionalnu i duhovnu potporu u prelasku iz stanja u kojem su za život zarađivali od pobačaja do života i rada u skladu s vrijednostima za život. Nije mogla naći ništa i rekla je da se molila da netko pokrene takvu službu.
Tada je shvatila da je Bog poziva da započne takav apostolat, te je osnovala organizaciju “And Then There Were None”, koja pomaže djelatnicima u klinikama za pobačaje u napuštanju ove industrije i pronalasku novog posla.
Inače, njezino obraćenje je plod inicijative 40 dana za život, koja sada na mjestu nekadašnje klinike za pobačaje ima svoj nacionalni centar! Sama svjedoči:
Ja sam u ovom pokretu danas samo zbog običnih ljudi koji su učinili izvanredne stvari.. Moja bivša klinika za pobačaje je zatvorena zbog njihovog djelovanja i njihove žrtve. Bebe su danas žive zbog njih! Žene više nisu ranjavane boli pobačaja u njihovoj zajednici. I ti to možeš! I ti možeš spasiti život! Danas stojim na strani pokreta 40 dana za život.
Iznenađujuće, film je nedavno dobio ocjenu R od Američkog udruženja filmova. To je ocjena koja je iznenadila producente, koji su istaknuli da u mnogim saveznim državama tinejdžeri mlađi od 17 godina mogu dobiti pobačaj bez dopuštenja roditelja, ali neće moći gledati film bez pratnje odrasle osobe.
Dokumentarac o stvaranju filma možete pogledati ovdje:
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2019/02/croativStyleCooperBlack-OL-White-Transp.png)
Društvo
SKITNJE LIJEPOM NAŠOM: Kosinjska dolina
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/1.-Donji-Kosinj-5-scaled.jpg)
Kosinjska dolina bit će potopljena, pod vodom bit će kuće, polja, groblja, crkve, arheološka nalazišta (istražena i neistražena). Malobrojno stanovništvo bit će raseljeno i ostat će samo sjećanje i zapisi kako je nekada bilo.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/2.-Gornji-Kosinj-13-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/3.Gornji-Kosinj-16-683x1024.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/4.-Gornji-Kosinj-10-1024x683.jpg)
Kameni Kosinjski most, građen od 1929. do 1936. godine, zamijenio je drveni most preko rijeke Like. Most povezuje Donji Kosinj s Gornjim Kosinjem, Mlakvom, Sušnjem, Podjelarom, Kosinjskim Bakovcem, Lipovim poljem i drugim mjestima. Izgradnjom novog sustava HEP Kosinj 2 i HE Senj 2 bit će potopljena naselja: Gornji Kosinj, Mlakva, Šušanj, Podjelar i drugi zaseoci.
Gradi se Tunel Gornji Kosinj – Lipovo polje kojim će se voda usmjeriti u korito rijeke Like.
U Gornjem Kosinju je crkva sv. Antuna Padovanskog (podignuta 1692. godine) koja će biti potopljena. Na crkvi su dvije ploče: jednu ploču postavili su župnik i župljani 1983, a drugu ploču postavili su lički svećenici s narodom povodom 500-te obljetnice tiskanja Rimskog glagoljskog misala, prve tiskane knjige u Hrvata.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/6.-Gornji-Kosinj-8-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/7.-Gornji-Kosinj-21-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/8.-Gornji-Kosinj-25-683x1024.jpg)
U Kosinju su tiskana prva hrvatska glagoljska knjiga. Prva hrvatska glagoljska tiskara bila je u starom gradu Ribniku 1483. godine. (Zvonimir Kulundžić. 1960. Kosinj – kolijevka štamparstva slavenskog juga. Zagreb.; Zvonimir Kulundžić, 1983. 500. obljetnica kosinjskog misala – prve hrvatske tiskanje knjige. Zagreb.; Ivan Mance. 2013. Kosinj izvorište hrvatske tiskane riječi. Redak. Split. ISBN 978-953-336-028-7).
„Misal po zakonu rimskoga dvora“ prva hrvatska tiskana knjiga. Tiskana je 22. veljače 1483., dvadeset i osam godina nakon Gutenbergove Biblije. Primjerak Misala iz 1483. čuva se u Samostanu franjevaca trećoredaca glagoljaša na Ksaveru u Zagrebu.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/9.-Gornji-Kosinj-29-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/11.-IMG_6146-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/12.-Gornji-Kosinj-31-1024x683.jpg)
Druga hrvatska tiskana knjiga, tiskana u Kosinju 1491., jest Brevijar po zakonu rimskoga dvora, poznatiji kao Kosinjski brevijar, čiji se jedini primjerak čuva u Nacionalnoj knjižnici sv. Marka u Veneciji.
Kosinjskim krajem vladali su Brinjski Frankopani. Kosinj je opljačkan i razoren, a stanovništvo raseljeno tijekom provale Turaka 1522. i 1525. godine.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/13.-Ribnik-Prva-tiskara-12-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/14.-Ribnik-Prva-tiskara-15-1024x683.jpg)
HEP planira potopiti kosinjsku dolinu (Gornji Kosinj, Mlakvu, Podjelar i druge zaseoke) te stvoriti veliko akumulacijsko jezero. Stanovništvo će biti raseljeno, za zemlju, stambene i gospodarske objekte planira se dati neka sića (navodno 12 kuna po četvornom metru ?). Neki stanovnici dobiti će zamjenske stanove u Perušiću i drugdje. Pokušaji stanovnika Kosinja (450 potpisa), župnika iz Kosinja Pere Jurčevića, Crkve, povjesničara i arheologa nisu naišli na razumijevanje u HEP-u pa slijedi raseljavanje stanovnika i potop Kosinjske doline (polja, gospodarskih objekata, groblja, crkava, i arheoloških nalazišta).
Ostat će samo sjećanje, dok bude živih iz tog kraja, i zapisi putopisaca, povjesničara i arheologa o Kosinjskom kraju.
Društvo
SKITNJE LIJEPOM NAŠOM – 58. Vinkovačke jeseni
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/1.-Vinkovacke-jeseni-25-scaled.jpg)
Ove godine su se održale 58-me Vinkovačke jeseni, smotra izvornog hrvatskog folklora i tradicijske kulture. Završnim svečanostima prethodile su Dječje jeseni gdje je preko 2 tisuće malih sudionika iz 55 društava iz cijele Hrvatske prošlo ulicama grada, predstavilo svoja sela i gradove te su pokazali ljubav prema tradiciji svoga zavičaja.
Tematski su ovogodišnje Vinkovačke jeseni vezane uz dukat, zlatnik koji je u kulturi slavonskoga čovjeka prisutan od davnine.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3552-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3573-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3602-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3640-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3662-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3667-1024x683.jpg)
Na kraju programa ovogodišnjih Vinkovačkih jeseni, zadnja tri dana, bilo je Svečano otvorenje, Svečani mimohod i Državna smotra izvornog hrvatskog folklora. Na središnjoj pozornici nastupile su najbolje folklorne skupine, njih 33 koje promiču hrvatski folklor i tradiciju. Nastupili su i gosti iz Slovenije i Tajlanda.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3680-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3688-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3787-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3824-1024x683.jpg)
U svečanom mimohodu centrom Vinkovaca prošlo je nešto manje od 60 folklornih skupina koje su pokazale sjaj i bogatstvo baštine hrvatskog naroda.
Nažalost, ove godine smotra je zbog svinjske kuge bila bez konjanika i konjskih zaprega.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3849-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/Vinkovacke-jeseni-7-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/Vinkovacke-jeseni-2023.-10-1024x683.jpg)
Vinkovčani i njihovi gosti uživali su i u slavonskim delicijama te se tražilo mjesto više u Bircuzu, Slavonskom sokaku, Vinskom šoru i u kafićima. Lovačka društva dijelila su čobanac uz Bosut, djelio se i fiš-paprikaš te šaran na rašlje.
Društvo
SKITNJE LIJEPOM NAŠOM: Svetište Majke Božje Bistričke
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050536-scaled.jpg)
Župa u Bistrici spominje se prvi put 1334. Župna crkva bila je posvećena sv. Petru i Pavlu. Otkada je 1731. biskup Juraj Branjug posvetio novo uređenu crkvu Snježnoj Gospi, svetište i mjesto zovu se Marija Bistrica.
Svetište Majke Božje Bistričke je hrvatsko nacionalno marijansko svetište.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/Marija-Bistrica-5-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/Marija-Biistrica-24-683x1024.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/IMG_2320-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/Marija-Biistrica-33-683x1024.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050486-768x1024.jpg)
Kip Majke Božje Bistričke potječe iz 15. stoljeća i bio je u crkvi na Vinskom Vrhu. Zbog opasnosti od Turaka, Gospin kip premješten je u župnu crkvu u Mariji Bistrici, a 1650. zazidan u jedan prozor. Nastojanjem zagrebačkog biskupa Martina Borkovića kip je pronađen 1684. i stavljen na počasno mjesto. Od tada počinju brojna hodočašća.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050496-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050520-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050510-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050489-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050516-1024x768.jpg)
Hrvatski je sabor 1715. darovao glavni oltar na čast Bistričke Gospe. Požar je 1880. oštetio čitavu crkvu osim glavnog oltara s kipom Majke Božje Bistričke koji je ostao posve neoštećen. Arhitekt Hermann Bolle obnovio je i proširio crkvu te izgradio cintor oko svetišta. Zagrebački nadbiskup dr. Antun Bauer okrunio je 1935. čudotvorni kip Marije i Malog Isusa zlatnim krunama i proglasio Mariju kraljicom Hrvata. Biskupska konferencija proglasila je 1971. bistričko svetište Nacionalnim prošteništem čitavog hrvatskog naroda. Godine 1984. u Mariji Bistrici je održan Nacionalni euharistijski kongres.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050524-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050545-1024x768.jpg)
Papa Ivan Pavao II. proglasio je kardinala Alojzija Stepinca blaženim 3. listopada 1998. u Mariji Bistrici, kada je svetište za tu prigodu posebno uređeno i dograđeno.
-
Vijesti6 dana ago
Rim Tim Tagi Dim – tek pohvala Baalu?
-
Vijesti2 tjedna ago
Fra Josip Marcelić: ŠTO JE RUACH? Duh Sveti u povijesti spasenja
-
Vijesti22 sata ago
Hrvatska – Sretan ti Dan državnosti!
-
Vijesti3 dana ago
HRVATIMA GOVORI? Njemački svećenik prije 300 g. zapisao koga će svi htjeti uništiti
-
Vijesti3 tjedna ago
DANAS Prvi put misa zadušnica za žrtve komunističkih zločina u Zagrebu
-
Vijesti1 tjedan ago
DEMONOLOG GOVORI: Ozdravljenje obiteljskog stabla
-
Vijesti3 tjedna ago
Izložba “Tamo gdje su moji korijeni”
-
Vijesti1 dan ago
UVIJEK ČETVRTKOM Blagdan Tijelova – što danas točno slavimo?