Vijesti
Hoće li se udaljavanje od hrvatskog iseljeništva ipak zaustaviti!
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2024/05/Hrvati-u-svijetu-InaVukic.jpg)
Nedavno pročitah jedno opravdano pitanje: “U dijaspori živi gotovo 4 milijuna Hrvata, pa kako manjine mogu imati 8 zastupnika u Hrvatskom saboru, a dijaspora samo 3?” Nažalost, tragedija je još veća. Pod dijasporom vode i područja u susjednim državama, gdje su Hrvati stoljećima domicilno stanovništvo, poput Bosne i Hercegovine, Vojvodine, Boke Kotorske… Oni nisu iseljeništvo. Oni su svoji na svome…
Oni su, kao što mi reče prijatelj Nikola, svojedobno visoki dužnosnik Crne Gore: “Svoji na svome”.
To, nemogućnost glasanja iseljenika elektroničkim glasovanjem, otežavanje mogućnosti stjecanja hrvatskog državljanstva i drugo, imali su za posljedicu da u zadnja tri saziva Sabora Republike Hrvatske nije bilo ni jednog predstavnika našeg iseljeništva. Isto se dogodilo i nakon zadnjih izbora. Svih dvanaest saborskih zastupnika bili su domicilni Hrvati iz Bosne i Hercegovine.
Hrvatsko iseljeništvo ima posebno mjesto na pijedestalu naše Domovine Hrvatske. Sjetimo se silnih milijardi dolara kojima su bili najveća novčana potpora našoj pobjedi u Domovinskom ratu, ali i u poslijeratnom razdoblju, do dana današnjeg.
Po prosudbi, doznake iz iseljeništva čine 6,6% bruto-društvenoga proizvoda dok je BDP od (spasonosnog) turizma 19,4%.
Hrvatsku je u Domovinskom ratu branilo preko 1.000 branitelja iz iseljeništva, a ako dodamo i one koji su imali podrijetlo iz Hrvatske broj sa penje na preko 1.500.
Vidjevši kroz medije našu patnju i borbu za slobodu braniteljima su, u ratom razorenu Hrvatsku uz strance, odlučili doći pomoći i hrabri iseljenici.
Iseljeništvo je ogromnu ulogu imalo i u nabavci kao zlato vrijednog oružja nakon što su domaći izdajnici i velikosrpski fašisti utjecali da Srbiji naklonjena međunarodna zajednica uvede embargo na uvoz oružja naoružanoj Srbiji, s JNA“, kao i golorukoj, samo srcem naoružanoj, Hrvatskoj.
Iako mi u Hrvatskoj dajemo silnu verbalnu potporu iseljeništvu, organiziramo prigodne skupove i događaje, što brojni ‘veliki domoljubi’, u posjetima državama u kojima živi značajan broj Hrvata, daju euforična obećanja, u zbilji premalo cijenimo i vrednujemo naše iseljeništvo.
Volio bih biti u krivu, ali imam dojam da iseljeništvo vide, prije svega, kao izvor financiranja njihova ‘poslanja’.
Naši iseljenici su zaslužili mjesta u Saboru Republike Hrvatske, veleposlanička i diplomatska mjesta u državama u kojima žive, lakše dobivanje državljanstva Republike Hrvatske, elektroničko glasovanje i jačanje kulturnih vrednota u iseljeništvu i u domovini kao i zakonske uvjete za povratak iseljenika, bez obzira na njihovo imovinsko stanje, pri čemu država treba potpomagati iseljenike slabije imovinske moći, a za bogatije stvoriti postojane, drugim državama konkurentne, uvjete za investicije u Domovini Hrvatskoj.
Po dosadašnjim spoznajama ne mislim da je današnja konstelacija političkih snaga i odnosa, mahom euroljubnih, virtualnih domoljuba, željna i kadra to učiniti.
Prvi Predsjednik Republike Hrvatske, Franjo Tuđman, osjetio je zajedničko bilo iseljene i domovinske Hrvatske pa je već 1990. godine osnovano Ministarstvo iseljeništva na čelu s Gojkom Šuškom, useljenikom iz Kanade, kojeg je zamijenio Zdravko Sančević, useljenik iz Venezuele.
Osnivanje Ministarstva iseljeništva raseljeni Hrvati diljem svijeta, u komunizmu stigmatizirani kao ‘ustaška emigracija’, dočekali su s iznenađenjem i radosnom nadom da je konačno došao kraj komunističkoj nepravdi i represiji koja se pola stoljeća prema njima primjenjivala.
Ministarstvo iseljeništva bilo je dio prvih triju vlada Republike Hrvatske. Peta i šesta Vlada Republike Hrvatske imale su Ministarstvo povratka i useljeništva. Počevši od sedme, Račanove Vlade (2000. god.), ukida se ministarstvo za pitanja i poslove vezane uz Hrvatsko iseljeništvo, ali se 2012. osniva Državni ured za Hrvate izvan Republike Hrvatske, koji ne izdvaja iseljeništvo od domicilnih Hrvata izvan Republike Hrvatske.
Dao nam Bog novu domoljubnu upravljačku strukturu, koja će osjetiti bilo svih Hrvata, ma gdje oni živjeli.
Prijedlog:
Veleposlanici Republike Hrvatske u Australiji, Argentini, Kanadi, SAD-u… trebali bi biti iz redova iseljenika. Više je tome razloga: Bolje poznaju stanje u državi u kojoj žive i problematiku naših iseljenika poput stjecanja Hrvatskog državljanstva, problematiku glasovanja i drugo, lakše bi pronalazili modele gospodarskog i kulturnog povezivanja te posebno povratka iseljenika, uključujući i vrhunske stručnjake, u maticu Zemlju.
I na kraju jedna, gotova nespominjana, velika vrijednost našeg iseljeništva je njihov mentalitet. Većina njih nema komunizmom razorenu dušu poput većine nas u Domovini.
Promjena Izbornog zakona, u dijelu koji se odnosi na iseljeništvo, bila bi na korist ukupnog Hrvatskog nacionalnog bića, iseljenicima dala realnu mogućnost povratka i veće poštovanje, kad već to u dostatnoj mjeri nismo učinili za njihovu pomoć u Domovinskom ratu i nakon pobjede.
Autor: Branko Smrekar/Udruga Hrvatski Ratnik
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2019/02/croativStyleCooperBlack-OL-White-Transp.png)
Vijesti
HITNO UPOZORENJE: Jemenski Hutiji su upravo izveli raketni napad na američki nosač zrakoplova u CRVENOM MORU
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2024/06/US-aircraft-carrier.jpg)
Pobunjenička skupina preuzela odgovornost za napad nakon što je izvijestila o 16 ubijenih u američko-britanskim napadima na pokrajinu Hodeidah.
Jemenski Hutiji kažu da su izveli raketni napad na američki nosač zrakoplova u Crvenom moru kao odgovor na smrtonosne američke i britanske napade na Jemen – navodi Al Jazeera.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2024/06/YemenHouthis.jpg)
Vojni glasnogovornik Houthia Yahya Saree najavio je napad na nosač Eisenhower u petak; grupa je ranije tvrdila da je najmanje 16 ljudi ubijeno u američkim i britanskim napadima na provinciju Hodeidah, što je najveći javno priznati broj mrtvih u višestrukim rundama napada zbog napada grupe na brodove.
Posljedice napada u četvrtak objavljene su na televiziji Al Masirah, kanalu pod kontrolom Hutija, koji je emitirao video koji prikazuje ranjene civile koji se liječe u Hodeidi. Izvještava se da su najmanje 42 osobe ozlijeđene. "Američko-britanska agresija neće nas spriječiti da nastavimo s našim vojnim operacijama u potpori Palestini", rekao je Houthi dužnosnik Mohammed al-Bukhaiti na X, upozoravajući da će pobunjenici "eskalaciju dočekati eskalacijom". Središnje zapovjedništvo SAD-a (CENTCOM) priopćilo je na X da su napadi na 13 Houthi ciljeva "uspješno uništili" osam letjelica bez posade, ili dronova, u područjima pod kontrolom Houthia u Jemenu i iznad Crvenog mora.
MOŽDA JE SAV PAKAO TU UPRAVO da bi se pustio s lanca (Zamislite zasad samo da ga je generirala AI) prema X profilu Matt Wallace-a
URGENT ALERT: Yemen’s Houthis JUST LAUNCHED A MISSILE ATTACK ON A UNITED STATES AIRCRAFT CARRIER IN THE RED SEA
— Matt Wallace (@MattWallace888) May 31, 2024
ALL HELL MAY BE ABOUT TO BREAK LOOSE‼️ (Imagine generated by AI) pic.twitter.com/9Mcw3jXsv4
Vijesti
PREDSTAVLJANJE KNJIGE “GLOBALIZACIJA I EUROPA NA RASKRIŽJU” PROF. ANĐELKA MILARDOVIĆA
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2024/06/globlizacija-na-raskrizju.jpg)
Čast nam je pozvati Vas na predstavljanje knjige prof. dr. sc. Anđelka Milardovića
GLOBALIZACIJA I EUROPA NA RASKRIŽJU. EUROPA OD VOLJE ZA MOĆI DO VOLJE ZA NIŠTA.
Predstavljanje će se održati u Splitu, 4. lipnja (utorak) 2024. godine s početkom u 18:45 sati.
Gradska knjižnica Marka Marulića – Dalmatina, Zagrebačka 4.
Sudjeluju:
- dr.sc.Anđelko Milardović, autor knjige,Institut za europske i globalizacijske studije, Split-Zagreb;
- Mislav Vušković, urednik knjige, Institut za europske i globalizacijske studije, Split-Zagreb;
- Vlaho Kovačević, Filozofski fakultet Sveučilišta u Splitu;
- Željko Primorac, Splitsko-dalmatinska županija;
- Mario Popović, Hrvatska udruga Benedikt.
Organizatori promocije su Institut za europske i globalizacijske studije Split-Zagreb i Hrvatska udruga Benedikt. Predstavljanje će biti u razgovornom formatu radijske emisije.
![](https://hu-benedikt.hr/wp-content/uploads/2024/05/Pozivnica-A.-Milardovi%C4%87-u-Splitu.jpg)
Prof.dr.sc. Anđelko Milardović
Anđelko Milardović (1956. Ogulin), politologiju je studirao u Ljubljani i Zagrebu. Godine 1981. diplomirao
je na Fakultetu političkih znanosti Sveučilišta u Zagrebu kod profesora Davora Rodina s temom Znanost
kao proizvodna snaga .
Na istom fakultetu 1986. uspješno je obranio magistarski rad Pojam djelovanja u filozofskoj antropologiji
Arnolda Gehlena kod profesorice Branke Brujić.
Dana 10. listopada 1989. doktorirao je na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu. Doktorat
Spontano i institucionalno političko djelovanje. Sociologijsko političko i politologijsko određenje dva
modaliteta političkoga djelovanja obranio je kod profesora Vukašina Pavlovića.
Vijesti
Peru donio zakon kojim se transrodne osobe proglašavaju “mentalno bolesnima”
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2024/06/Doluarte.jpg)
Predsjednica Perua Dina Boluarte potpisala je dekret kojim se “transseksualizam, transvestizam, poremećaj rodnog identiteta u djetinjstvu, drugi poremećaji rodnog identiteta i fetišistički transvestizam” proglašavaju mentalnim bolestima.
Peruanske vlasti tvrde da će dekret također učiniti besplatnim psihološki tretman za ove kategorije građana, a uvjeravaju i da “kategorički potvrđuju poštivanje dostojanstva pojedinca i njegovo slobodno djelovanje u okviru ljudskih prava, pružajući im medicinsku usluge za njihove uvjete”, prenosi Daily Mail.
Aktivisti za ljudska prava vjeruju da bi klasificiranje trans i interseksualnih osoba kao mentalno bolesnih moglo otvoriti vrata konverzijskoj terapiji, koja je trenutno zabranjena u Peruu.
Konverzijska terapija je proces promjene seksualne orijentacije homoseksualaca, lezbijki ili biseksualaca u heteroseksualce, te transrodnih i rodno varijantnih osoba u cisrodne osobe.
Percy Maita-Tristan, medicinski istraživač na Sveučilištu Southern Science u Limi, rekao je da dekret pokazuje nedostatak svijesti vlasti o složenim LGBT pitanjima.
“Ne možete zanemariti kontekst da se ovo događa u superkonzervativnom društvu u kojem LGBT zajednica nema nikakva prava i gdje označavanje njih kao mentalno bolesnih otvara vrata terapiji konverzije!”, rekao je novinarima.
Dekret koji je potpisala predsjednica Perua dolazi uoči 34. obljetnice otkako je Svjetska zdravstvena organizacija uklonila homoseksualnost iz Međunarodne klasifikacije bolesti, što je izazvalo negodovanje skupina za ljudska prava.
WHO je prestao smatrati transseksualnost bolešću 2019.
-
Vijesti1 tjedan ago
Rim Tim Tagi Dim – tek pohvala Baalu?
-
Vijesti2 tjedna ago
Fra Josip Marcelić: ŠTO JE RUACH? Duh Sveti u povijesti spasenja
-
Vijesti3 dana ago
Hrvatska – Sretan ti Dan državnosti!
-
Vijesti5 dana ago
HRVATIMA GOVORI? Njemački svećenik prije 300 g. zapisao koga će svi htjeti uništiti
-
Vijesti2 tjedna ago
DEMONOLOG GOVORI: Ozdravljenje obiteljskog stabla
-
Vijesti3 tjedna ago
Izložba “Tamo gdje su moji korijeni”
-
Vijesti4 dana ago
UVIJEK ČETVRTKOM Blagdan Tijelova – što danas točno slavimo?
-
Vijesti1 tjedan ago
HRVATSTVO u Istri – iz prve ruke… kao i hrvatska stradanja