Kultura
(VIDEO) Mlada Časna odgovorila Dječacima
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2019/12/ilustracijaCasne.jpg)
Kontroverzni splitski sastav “Dječaci” naišao je na snažnu prepreku. “Dječaci” su poznati po kontroverznim, uvredljivim i izrugujućim tekstovima koji su prožeti uvredama prema svemu što je domoljubno i religiozno.
Ovog puta na meti našli su se redovnici, točnije časne sestre, kojima su posvetili pjesmu “Mlada časna” i u maniri, pravih “tolerantno-liberalno-urbano-potpuno-politički-neovisnih sastava” napisali prilično degutantan tekst.
No, nisu se nadali da će im “Mlada časna” odgovorit.
Pročitajte prvo tekst Dječaka, a potom odgovor Mlade časne.
Dječaci – Mlada časna:
u razredu si mogla imat bilo koga
treći srednje si izabrala boga
MLADA ČASNA
reću ti nešto šta si već i sama znala
crno ti lijepo stoji al si pretjerala
mlada časna
mateuška je puna al tebe nije briga
jer svaku noć te čeka opet ista stara knjiga
MLADA ČASNA
mlada časna reci mi šta će ti to
mlada časna još nije gotovo
mlada časna ajde s nama van
pusti popa pusti samostan
skini cvike i crnu odoru
nemoj živit život u zatvoru
ti oćeš pomoć ljudima, ti oćeš molit boga
ti oćeš ić u španjolsku i živit bosonoga
MLADA ČASNA
posljednja večera baš je bila slasna
ali ko će oprat suđe, ko će drugi nego časna
MLADA ČASNA
situacija za stolom još je uvik ista
na svetoj stolici za sestru nema mista
YOUNG SISTAA
na zidu imaš sliku na ivana pavla
noćima se budiš opet sanjala si đavla
MLADA ČASNA
kažeš da si dobila poziv prošlo ljeto
zvali su te mnogi al je bilo zauzeto
MLADA ČASNA
srea sam te jutros kad išla si na misu
pita sam te di si, ti si rekla hvaljen Isus
MLADA ČASNA
Odgovor “Mlade časne” Dječacima:
Ej Dječaci Evo i od mene za vas par beatova
Nadam se da neću zasjenit rimu vaših hitova
Ne, neću vas vrijeđat, ne to nije moj đir
Samo vam želim reći da moj poziv nije hir
Pomalo vas žalim jer ne kužite stvar
Da ste u krivu da ću vam argumanata par
Prije nego izabrah Boga, izabra On mene
A kada slijediš svoje srce, sve samo od sebe krene
Žalim svakoga koji misli da u zatvoru živim
Ali ne, zato vas ja ni malo ne krivim
Pitam se ʹko je zarobljen – vi ili ja
Dovoljno se vidi iz pogleda – je li prazan ili sja
Može li se usporedit pijanka i mamurluk sutra
Sa duhovnim bogatstvom što ga primam svakog jutra
Daaa, iz te iste Knjige koja tolʹku snagu ima
Što usporedit se ne može s dva đojina dima
Heeej Dječaci odrastite…
Moʹš odmahnit rukom i reć da nisam normalna da moj pozdrav za tebe je samo fraza formalna Možda koju noć kad zaspim i uspijem sanjat
Ako prestanete vrištat, beštimat i po getu se ganjat
Itekako me za vas sve na Matejuški briga
Boli me kad čujem da vas stišće oko srca veriga
Kad đoja izgori, piće se popije, a šminka razmulja
Pitam se jeste lʹ sretni ilʹ iznutra vas nešto žulja
Spominješ posljednju večeru kažeš da je bila slasna
Zar je nečijim svetinjama rugat se postala baza masna
Lako meni oprat suđe al me brine savjest tvoja
Hoćeš li ikad osjetit nešto od svetoga spokoja
Cili Split je na Lovrincu ali tamo nije kraj
Ima nešto nakon smrti ili propast ili raj
Mogu skinit cvike posudim ti da istinu vidiš
Tad bi promislio dvaput da se sutra ne sitidiš
Samog sebe kad shvatiš da je takav život isprazan
Uvidjet ćeš da je život Božji dar famozan
Zato nemoj ga na ispraznosti tratit
Da ne bi bilo prekasno a lipo si sve moga shvatit
Da si htio da si samo zastao na tren
Pitao sam sebe jesi lʹ prazan i izmoren
Heeej Dječaci odrastite…
Ne, niʹko me ne drži da bi me pustiti trebao
Ljubav me drži, ne našʹo se ko me pokolebao
Znaš li što je Ljubav, ona iskrena prava
S kojom ne može se mirit ni ta tvoja trava
Za ljubavlju čezneš ali na krivom mjestu tražiš
Zašto se konačno zavirit u sebe ne odvažiš
Ti pozivaš mene da izađem van
A ja te izazivam u svoju nutrinu uđi sam
Heeej Dječaci odrastite…
Odoh sad na molitvu – za tebe ću je namjenit
Nadam se da ćeš i ti s Njim koju riječ izmijenit
Ako ti još štogod nije ostalo jasno
Možda se opet sretnemo – zar to ne bi bilo krasno
Prepoznat ćeš me po bilin starkama i monturi
Guštan pričat s Bogom hodajućʹ po balaturi
Heeej Dječaci odrastite…
Pitali smo osobu blisku Mladoj časni, što je ponukalo na ovakav odgovor:
“Dakle, mlada časna je, vidjevši link pjesme na fejsu uz vrlo degutantne i sarkastične komentare, odlučila poslušati o čemu je zapravo riječ… kada ju je poslušala, osjećala je silnu potrebu reći Dječacima kako im nije neka fora u stihove slagat ono što zapravo ne poznaju, a još manje razumiju. Misli da bi im veći izazov bio susret se s kojim mladom časnom te uz kavicu porazgovarat o njezinu odabiru i načinu života, nego napisat nekakav pjesmuljak s vrlo provokativnim idejama koje temelje na nekakvim izvanjskim i posve krivim predodžbama o takvom načinu životu!
Možda je mlada časna nekoć bila dio takva njihova svijeta te uvidjela ispraznost takva načina življenja i onda može govoriti na temelju vlasitita iskustva, ali Dječaci nisu iskusili nešto od duhovnog (za koji ne moraš biti svećenik/časna) života te ne mogu govoriti na temelju toga već samo na temelju vlastitih predrasuda…
Mlada Časna to opisuje riječima Sassje & Remi:
Ne znam šta dalje, pa lijepim i lijepim
i ne znam se izrazit, pa lijepim i lijepim
ni u nečem ostvarit, pa lijepim i lijepim
pa izgradim po’ svijeta od lažnih etiketa“
Zapitajmo se – DO KAD ĆEMO OVO FINANCIRAT?
Veliko hvala Mladoj časni, jer je obranila ono što živi, dala nama primjer i pokazala pravu stranu tolerancije
Napisao/la izvorni članak: J.B.
izvor: gradjanska-akcija-official.com
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2019/02/croativStyleCooperBlack-OL-White-Transp.png)
Društvo
SKITNJE LIJEPOM NAŠOM: Kosinjska dolina
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/1.-Donji-Kosinj-5-scaled.jpg)
Kosinjska dolina bit će potopljena, pod vodom bit će kuće, polja, groblja, crkve, arheološka nalazišta (istražena i neistražena). Malobrojno stanovništvo bit će raseljeno i ostat će samo sjećanje i zapisi kako je nekada bilo.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/2.-Gornji-Kosinj-13-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/3.Gornji-Kosinj-16-683x1024.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/4.-Gornji-Kosinj-10-1024x683.jpg)
Kameni Kosinjski most, građen od 1929. do 1936. godine, zamijenio je drveni most preko rijeke Like. Most povezuje Donji Kosinj s Gornjim Kosinjem, Mlakvom, Sušnjem, Podjelarom, Kosinjskim Bakovcem, Lipovim poljem i drugim mjestima. Izgradnjom novog sustava HEP Kosinj 2 i HE Senj 2 bit će potopljena naselja: Gornji Kosinj, Mlakva, Šušanj, Podjelar i drugi zaseoci.
Gradi se Tunel Gornji Kosinj – Lipovo polje kojim će se voda usmjeriti u korito rijeke Like.
U Gornjem Kosinju je crkva sv. Antuna Padovanskog (podignuta 1692. godine) koja će biti potopljena. Na crkvi su dvije ploče: jednu ploču postavili su župnik i župljani 1983, a drugu ploču postavili su lički svećenici s narodom povodom 500-te obljetnice tiskanja Rimskog glagoljskog misala, prve tiskane knjige u Hrvata.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/6.-Gornji-Kosinj-8-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/7.-Gornji-Kosinj-21-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/8.-Gornji-Kosinj-25-683x1024.jpg)
U Kosinju su tiskana prva hrvatska glagoljska knjiga. Prva hrvatska glagoljska tiskara bila je u starom gradu Ribniku 1483. godine. (Zvonimir Kulundžić. 1960. Kosinj – kolijevka štamparstva slavenskog juga. Zagreb.; Zvonimir Kulundžić, 1983. 500. obljetnica kosinjskog misala – prve hrvatske tiskanje knjige. Zagreb.; Ivan Mance. 2013. Kosinj izvorište hrvatske tiskane riječi. Redak. Split. ISBN 978-953-336-028-7).
„Misal po zakonu rimskoga dvora“ prva hrvatska tiskana knjiga. Tiskana je 22. veljače 1483., dvadeset i osam godina nakon Gutenbergove Biblije. Primjerak Misala iz 1483. čuva se u Samostanu franjevaca trećoredaca glagoljaša na Ksaveru u Zagrebu.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/9.-Gornji-Kosinj-29-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/11.-IMG_6146-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/12.-Gornji-Kosinj-31-1024x683.jpg)
Druga hrvatska tiskana knjiga, tiskana u Kosinju 1491., jest Brevijar po zakonu rimskoga dvora, poznatiji kao Kosinjski brevijar, čiji se jedini primjerak čuva u Nacionalnoj knjižnici sv. Marka u Veneciji.
Kosinjskim krajem vladali su Brinjski Frankopani. Kosinj je opljačkan i razoren, a stanovništvo raseljeno tijekom provale Turaka 1522. i 1525. godine.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/13.-Ribnik-Prva-tiskara-12-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/14.-Ribnik-Prva-tiskara-15-1024x683.jpg)
HEP planira potopiti kosinjsku dolinu (Gornji Kosinj, Mlakvu, Podjelar i druge zaseoke) te stvoriti veliko akumulacijsko jezero. Stanovništvo će biti raseljeno, za zemlju, stambene i gospodarske objekte planira se dati neka sića (navodno 12 kuna po četvornom metru ?). Neki stanovnici dobiti će zamjenske stanove u Perušiću i drugdje. Pokušaji stanovnika Kosinja (450 potpisa), župnika iz Kosinja Pere Jurčevića, Crkve, povjesničara i arheologa nisu naišli na razumijevanje u HEP-u pa slijedi raseljavanje stanovnika i potop Kosinjske doline (polja, gospodarskih objekata, groblja, crkava, i arheoloških nalazišta).
Ostat će samo sjećanje, dok bude živih iz tog kraja, i zapisi putopisaca, povjesničara i arheologa o Kosinjskom kraju.
Društvo
SKITNJE LIJEPOM NAŠOM – 58. Vinkovačke jeseni
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/1.-Vinkovacke-jeseni-25-scaled.jpg)
Ove godine su se održale 58-me Vinkovačke jeseni, smotra izvornog hrvatskog folklora i tradicijske kulture. Završnim svečanostima prethodile su Dječje jeseni gdje je preko 2 tisuće malih sudionika iz 55 društava iz cijele Hrvatske prošlo ulicama grada, predstavilo svoja sela i gradove te su pokazali ljubav prema tradiciji svoga zavičaja.
Tematski su ovogodišnje Vinkovačke jeseni vezane uz dukat, zlatnik koji je u kulturi slavonskoga čovjeka prisutan od davnine.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3552-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3573-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3602-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3640-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3662-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3667-1024x683.jpg)
Na kraju programa ovogodišnjih Vinkovačkih jeseni, zadnja tri dana, bilo je Svečano otvorenje, Svečani mimohod i Državna smotra izvornog hrvatskog folklora. Na središnjoj pozornici nastupile su najbolje folklorne skupine, njih 33 koje promiču hrvatski folklor i tradiciju. Nastupili su i gosti iz Slovenije i Tajlanda.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3680-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3688-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3787-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3824-1024x683.jpg)
U svečanom mimohodu centrom Vinkovaca prošlo je nešto manje od 60 folklornih skupina koje su pokazale sjaj i bogatstvo baštine hrvatskog naroda.
Nažalost, ove godine smotra je zbog svinjske kuge bila bez konjanika i konjskih zaprega.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/IMG_3849-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/Vinkovacke-jeseni-7-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/09/Vinkovacke-jeseni-2023.-10-1024x683.jpg)
Vinkovčani i njihovi gosti uživali su i u slavonskim delicijama te se tražilo mjesto više u Bircuzu, Slavonskom sokaku, Vinskom šoru i u kafićima. Lovačka društva dijelila su čobanac uz Bosut, djelio se i fiš-paprikaš te šaran na rašlje.
Društvo
SKITNJE LIJEPOM NAŠOM: Svetište Majke Božje Bistričke
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050536-scaled.jpg)
Župa u Bistrici spominje se prvi put 1334. Župna crkva bila je posvećena sv. Petru i Pavlu. Otkada je 1731. biskup Juraj Branjug posvetio novo uređenu crkvu Snježnoj Gospi, svetište i mjesto zovu se Marija Bistrica.
Svetište Majke Božje Bistričke je hrvatsko nacionalno marijansko svetište.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/Marija-Bistrica-5-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/Marija-Biistrica-24-683x1024.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/IMG_2320-1024x683.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/Marija-Biistrica-33-683x1024.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050486-768x1024.jpg)
Kip Majke Božje Bistričke potječe iz 15. stoljeća i bio je u crkvi na Vinskom Vrhu. Zbog opasnosti od Turaka, Gospin kip premješten je u župnu crkvu u Mariji Bistrici, a 1650. zazidan u jedan prozor. Nastojanjem zagrebačkog biskupa Martina Borkovića kip je pronađen 1684. i stavljen na počasno mjesto. Od tada počinju brojna hodočašća.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050496-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050520-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050510-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050489-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050516-1024x768.jpg)
Hrvatski je sabor 1715. darovao glavni oltar na čast Bistričke Gospe. Požar je 1880. oštetio čitavu crkvu osim glavnog oltara s kipom Majke Božje Bistričke koji je ostao posve neoštećen. Arhitekt Hermann Bolle obnovio je i proširio crkvu te izgradio cintor oko svetišta. Zagrebački nadbiskup dr. Antun Bauer okrunio je 1935. čudotvorni kip Marije i Malog Isusa zlatnim krunama i proglasio Mariju kraljicom Hrvata. Biskupska konferencija proglasila je 1971. bistričko svetište Nacionalnim prošteništem čitavog hrvatskog naroda. Godine 1984. u Mariji Bistrici je održan Nacionalni euharistijski kongres.
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050524-1024x768.jpg)
![](https://croativ.net/wp-content/uploads/2023/08/P1050545-1024x768.jpg)
Papa Ivan Pavao II. proglasio je kardinala Alojzija Stepinca blaženim 3. listopada 1998. u Mariji Bistrici, kada je svetište za tu prigodu posebno uređeno i dograđeno.
-
Vijesti7 dana ago
Rim Tim Tagi Dim – tek pohvala Baalu?
-
Vijesti2 tjedna ago
Fra Josip Marcelić: ŠTO JE RUACH? Duh Sveti u povijesti spasenja
-
Vijesti1 dan ago
Hrvatska – Sretan ti Dan državnosti!
-
Vijesti3 dana ago
HRVATIMA GOVORI? Njemački svećenik prije 300 g. zapisao koga će svi htjeti uništiti
-
Vijesti3 tjedna ago
DANAS Prvi put misa zadušnica za žrtve komunističkih zločina u Zagrebu
-
Vijesti2 tjedna ago
DEMONOLOG GOVORI: Ozdravljenje obiteljskog stabla
-
Vijesti4 tjedna ago
BROJEVI U GLAGOLJICI Predavanje dr. sc. Darka Žubrinića u Zagrebu
-
Vijesti3 tjedna ago
Izložba “Tamo gdje su moji korijeni”